Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Kaj je prinesla osamosvojitev? Kako se spreminja vloga jezika pri identiteti? Na razstavi pri porabskih slovenskih upokojenci in v Kvarnerju s fotografijami Darka Moharja!
Obdobje osamosvajanja je najbolj ustvarjalen trenutek slovenske zgodovine doslej, je na mednarodni znanstveni konferenci o jugoslovanski krizi med letoma 1980 -1992 poudaril zgodovinar Jože Pirjevec. Na dvodnevnem srečanju, ki sta ga v Kopru 9. in 10. novembra 2016 pripravila Znanstveno raziskovalno središče primorske univerze in ljubljanska Filozofska fakulteta, so slovenski in tuji strokovnjaki razpad nekdanje Jugoslavije in nastanek samostojne Slovenije pravzaprav prvič umestili v širši geografski in družbeni kontekst ter ga osvetlili z različnih, tudi novih vidikov. Tako so predstavili denimo vloge, ki so jih v tem prelomnem obdobju imeli diplomacija, vplivne države, pa tudi mediji in RKC.
Osamosvojitveni proces je pomembno vplival tudi na življenje slovenske manjšine v Italiji, je na konferenci podaril zgodovinar Gorazd Bajc, s katerim se Lea Širok pogovarjala v tokratni oddaji.
Furlanija Julijska krajina je imela plodne stike s slovensko in hrvaško stranjo že v času nekdanje skupne države. Leta 1978 oblikovana delovna skupnost Alpe Jadran je bila zanimiv poskus sodelovanja delov držav z različnimi notranjepolitičnimi ureditvami, pomembno vlogo pa je igral tudi italijanski zunanji minister Gianni de Michelis, ki je spodbujal politiko srednjeevropskih povezav. Italija je tako preko Slovenije skušala pridobiti nov vplivni prostor v Jugoslaviji, pa tudi na Madžarskem in v Avstriji in nastala je zanimiva prva štirilaterala, pojasnjuje zgodovinar Gorazd Bajc:
“Si imel državo, ki je bil v Natu, državo v Varšavskem paktu, uradno nevtralno Avstrijo in neuvrščeno Jugoslavijo. Deloma je to delovalo, vendar bolj na lokalni ravni, kjer seje sodelovanje začelo prej in je obstajal konkreten interes.”
Pri tej igri je svojo vlogo imela tudi slovenska manjšina, ki pa je bila vse do napada JLA junija 1991 skeptična do osamosvojitvenih teženj Slovenije. Slovenska skupnost v Furlaniji Julijski krajini je namreč v tedanji Jugoslaviji, ne glede na njeno družbeno ureditev, videla močno državo, ki zagotavlja manjšini zaščito, ugotavlja Gorazd Bajc:
“V slovenski manjšini je bila percepcija iskrenih osamosvojitvenih teženj prepozno zaznana. Ne pri vseh, nekateri so že desetletja prej zavzemali za samostojno Slovenijo… Ob približevanju osamosvojitve so bile tudi določne kritike, ker nihče ni vedel, kakšna bo ta Slovenija. Obstajal je nek prastrah do Italije, ko pa je prišlo do napada JLA, je podpora postala večinska…”
Rojaki v FJK so začeli zbirati denarno pomoč, pomembno vlogo so imeli tudi pri obveščanju italijanske strani, saj ta ni poznala težav Slovenije in ji večinsko ni bila naklonjena , ob informacijah, ki so jih dobivali predvsem iz Beograda, pa javno mnenje večinsko ni bilo naklonjeno Sloveniji.
Po osamosvojitvi Slovenije, in potem ko je Italija januarja 1992 priznala, so se odnosi med sosedama začeli kmalu krhati, čeprav se je v nekaterih nacionalističnih krogih nasprotovanje pojavljalo že prej. Ob razpadu Jugoslavije se je zrušil tudi dotedanji sistem financiranja slovenske skupnosti, ki je posledično postala talec bilateralnih politik med Italijo in Slovenijo.
Slovenska skupnost v FJK je imela v času federativne Jugoslavije trdno finančno podporo, ki ji je ne nazadnje zagotavljala gospodarsko preživetje, prek banke v Trstu in Gorici se je financiralo delovanje Narodne in študijske knjižnice v Trstu, Primorski dnevnik, SSG Trst….
“Bil je sistem, po eni strani netransparenten, vendar nujen za obstoj slovenske manjšine.”
Po osamosvojitvi pa se je to spremenilo in danes dobi slovenska narodna skupnost večino denarja iz Rima, pojasnjuje Gorazd Bajc, težava pa je, da ta denar prihaja z zamudo, kar slovenskim ustanovam povzroča nemalo težav. Kljub vsemu pa je slovenska manjšina dobro organizirana, veliko se dogaja in še vedno je številna. Odnosi so se izboljšali in protislovenska klima ni več tako izrazita, kot je bila od leta 1975 naprej.
“To se občuti, vedno več je zanimanja na italijanski strani, da spoznajo slovensko kulturo, kar je navsezadnje dobro zanje.”
Daljši pogovor z zgodovinarjem Gorazdom Bajcem pa lahko slišite v prispevku Lee Širok v tokratnih Sotočjih.
Kako sta povezana jezik in identiteta? Na prvi pogled preprosto vprašanje postaja tudi med rojaki v sosednjih državah vse bolj aktualno. Doktor Reginald Vospernik, koroški Slovenec, ki nikoli ni imel težav ne z jezikom ne z identiteto, ugotavlja, da se identiteta v današnjem času spreminja. Kako? Prisluhnite mu v tokratni oddaji.
Gostimo reškega fotografa in strastnega planinca Darka Moharja, ki svoje fotografije te dni razstavlja v cerkvi Svete Margarete v mestecu Bakar pri Reki.
V tokratni oddaji se pridružimo tudi najdejavnejšemu društvu porabskih Slovencev – porabskim slovenskim upokojencem, ki so 20-letnico svojega delovanja proslavili tudi s fotografsko, rokodelsko in kulinarično razstavo. Bilo je slastno!
860 epizod
Enourna oddaja, ki je na sporedu vsak ponedeljek ob 20.00, je namenjena vsem, ki želijo biti obveščeni o dogajanjih v našem zamejstvu. Torej Slovencem, ki živijo v sosednjih državah, tistim, ki jih zanima tako imenovan slovenski etnični prostor in na sploh naša skupinska identiteta. Oddaja je mozaičnega tipa. V prvem delu namenjamo največ pozornosti političnim dogajanjem, v drugem delu pa skušamo poslušalstvu približati kraje, kjer živijo naši rojaki, zanimive osebnosti in utrinke iz življenja manjšinskih skupnosti. Sicer pa se v oddaji lotevamo tudi tem, ki so povezane z drugimi manjšinami v Evropi in svetu in jih skušamo vključevati v naš okvir. Prepričani smo, da varstvo manjšin ni le del nacionalne politike ampak tudi širše varovanja človekovih individualnih in kolektivnih pravic. Pripravlja: Mateja Železnikar.
Kaj je prinesla osamosvojitev? Kako se spreminja vloga jezika pri identiteti? Na razstavi pri porabskih slovenskih upokojenci in v Kvarnerju s fotografijami Darka Moharja!
Obdobje osamosvajanja je najbolj ustvarjalen trenutek slovenske zgodovine doslej, je na mednarodni znanstveni konferenci o jugoslovanski krizi med letoma 1980 -1992 poudaril zgodovinar Jože Pirjevec. Na dvodnevnem srečanju, ki sta ga v Kopru 9. in 10. novembra 2016 pripravila Znanstveno raziskovalno središče primorske univerze in ljubljanska Filozofska fakulteta, so slovenski in tuji strokovnjaki razpad nekdanje Jugoslavije in nastanek samostojne Slovenije pravzaprav prvič umestili v širši geografski in družbeni kontekst ter ga osvetlili z različnih, tudi novih vidikov. Tako so predstavili denimo vloge, ki so jih v tem prelomnem obdobju imeli diplomacija, vplivne države, pa tudi mediji in RKC.
Osamosvojitveni proces je pomembno vplival tudi na življenje slovenske manjšine v Italiji, je na konferenci podaril zgodovinar Gorazd Bajc, s katerim se Lea Širok pogovarjala v tokratni oddaji.
Furlanija Julijska krajina je imela plodne stike s slovensko in hrvaško stranjo že v času nekdanje skupne države. Leta 1978 oblikovana delovna skupnost Alpe Jadran je bila zanimiv poskus sodelovanja delov držav z različnimi notranjepolitičnimi ureditvami, pomembno vlogo pa je igral tudi italijanski zunanji minister Gianni de Michelis, ki je spodbujal politiko srednjeevropskih povezav. Italija je tako preko Slovenije skušala pridobiti nov vplivni prostor v Jugoslaviji, pa tudi na Madžarskem in v Avstriji in nastala je zanimiva prva štirilaterala, pojasnjuje zgodovinar Gorazd Bajc:
“Si imel državo, ki je bil v Natu, državo v Varšavskem paktu, uradno nevtralno Avstrijo in neuvrščeno Jugoslavijo. Deloma je to delovalo, vendar bolj na lokalni ravni, kjer seje sodelovanje začelo prej in je obstajal konkreten interes.”
Pri tej igri je svojo vlogo imela tudi slovenska manjšina, ki pa je bila vse do napada JLA junija 1991 skeptična do osamosvojitvenih teženj Slovenije. Slovenska skupnost v Furlaniji Julijski krajini je namreč v tedanji Jugoslaviji, ne glede na njeno družbeno ureditev, videla močno državo, ki zagotavlja manjšini zaščito, ugotavlja Gorazd Bajc:
“V slovenski manjšini je bila percepcija iskrenih osamosvojitvenih teženj prepozno zaznana. Ne pri vseh, nekateri so že desetletja prej zavzemali za samostojno Slovenijo… Ob približevanju osamosvojitve so bile tudi določne kritike, ker nihče ni vedel, kakšna bo ta Slovenija. Obstajal je nek prastrah do Italije, ko pa je prišlo do napada JLA, je podpora postala večinska…”
Rojaki v FJK so začeli zbirati denarno pomoč, pomembno vlogo so imeli tudi pri obveščanju italijanske strani, saj ta ni poznala težav Slovenije in ji večinsko ni bila naklonjena , ob informacijah, ki so jih dobivali predvsem iz Beograda, pa javno mnenje večinsko ni bilo naklonjeno Sloveniji.
Po osamosvojitvi Slovenije, in potem ko je Italija januarja 1992 priznala, so se odnosi med sosedama začeli kmalu krhati, čeprav se je v nekaterih nacionalističnih krogih nasprotovanje pojavljalo že prej. Ob razpadu Jugoslavije se je zrušil tudi dotedanji sistem financiranja slovenske skupnosti, ki je posledično postala talec bilateralnih politik med Italijo in Slovenijo.
Slovenska skupnost v FJK je imela v času federativne Jugoslavije trdno finančno podporo, ki ji je ne nazadnje zagotavljala gospodarsko preživetje, prek banke v Trstu in Gorici se je financiralo delovanje Narodne in študijske knjižnice v Trstu, Primorski dnevnik, SSG Trst….
“Bil je sistem, po eni strani netransparenten, vendar nujen za obstoj slovenske manjšine.”
Po osamosvojitvi pa se je to spremenilo in danes dobi slovenska narodna skupnost večino denarja iz Rima, pojasnjuje Gorazd Bajc, težava pa je, da ta denar prihaja z zamudo, kar slovenskim ustanovam povzroča nemalo težav. Kljub vsemu pa je slovenska manjšina dobro organizirana, veliko se dogaja in še vedno je številna. Odnosi so se izboljšali in protislovenska klima ni več tako izrazita, kot je bila od leta 1975 naprej.
“To se občuti, vedno več je zanimanja na italijanski strani, da spoznajo slovensko kulturo, kar je navsezadnje dobro zanje.”
Daljši pogovor z zgodovinarjem Gorazdom Bajcem pa lahko slišite v prispevku Lee Širok v tokratnih Sotočjih.
Kako sta povezana jezik in identiteta? Na prvi pogled preprosto vprašanje postaja tudi med rojaki v sosednjih državah vse bolj aktualno. Doktor Reginald Vospernik, koroški Slovenec, ki nikoli ni imel težav ne z jezikom ne z identiteto, ugotavlja, da se identiteta v današnjem času spreminja. Kako? Prisluhnite mu v tokratni oddaji.
Gostimo reškega fotografa in strastnega planinca Darka Moharja, ki svoje fotografije te dni razstavlja v cerkvi Svete Margarete v mestecu Bakar pri Reki.
V tokratni oddaji se pridružimo tudi najdejavnejšemu društvu porabskih Slovencev – porabskim slovenskim upokojencem, ki so 20-letnico svojega delovanja proslavili tudi s fotografsko, rokodelsko in kulinarično razstavo. Bilo je slastno!
Slovenci na avstrijskem Štajerskem si prizadevajo, da bi v Gradcu dobili svoj kulturni center - Hišo sodelovanja. Več o tem in drugih izivih, povezanih predvsem z učenjem slovenščine, s predsednico Kulturnega društva člen 7 Suzano Weitlaner.
Začetek leta je priložnost za predstavitev načrtov in ključnih letošnjih izzivov Slovencev v sosednjih državah. Zanima nas, kaj načrtujejo rojaki v Italij in kaj pričakujejo porabski Slovenci.
Slovenci v Italiji so vitalna skupnost, ponosna na svoje umetniško ustvarjanje. V Cankarjevem domu v Ljubljani so 13. decembra 2023 predstavili delček svoje poezije in jo obogatili še z gledališko umetnostjo in glasbo.
Doma sem tam, kjer srce gori, se sonce smeji, življenje cveti, tam sem doma, v eni od svojih pesmi poje Katarina Hartmann, tesno povezana s Slovenskim kulturnim društvom Celovec.
Ne le šolstvo in kultura tudi šport je pomemben za krepitev slovenskega jezika. O jezikovnih projektih športnih zvez iz Trsta in Celovca z njunima predsednikoma, Ivanom Peterlinom in Marjanom Velikom.
Pridružimo se, času primerno, najmlajšim na miklavževanju v Porabju. Koroška Slovenka Marica Hartmann,
V Kanalski dolini je zaživel eksperimentalni večjezični pouk, za katerega so si tam živeči rojaki prizadevali več let. Njegovo izvajanje pa je velik izziv, saj usposobljenih pedagogov z znanjem slovenskega jezika primanjkuje.
Dvojezično šolstvo od vrtca naprej je ena ključnih zahtev koroških Slovencev, razočaranih zaradi neuresničenih koalicijskih zavez avstrijske vlade. Da se v skoraj 100 letih zahteve koroških Slovencev niso bistveno spremenile, ugotavljata dr. Danijel Grafenauer in Janez Stergar, predsednika mariborskega in ljubljanskega Kluba koroških Slovencev. Bistveno pa se niso spremenile niti naloge obeh Klubov, ki praznujeta 95-letnico delovanja.
Predstavniki slovenske narodne skupnosti v Italiji so zadovoljni s slišanim na seji stalnega vladnega omizja za vprašanja slovenske manjšine. Kako pa je z načrtovanim krčenjem ravnateljstev?
Slovenska narodna skupnost v sosednjih državah se spreminja in na te spremembe se morajo odzvati tudi pristojni, opozarjajo strokovnjaki. To velja tudi za Slovence, ki živijo v Trstu. V mestu, kjer je nekoč živela največja urbana slovenska skupnost, prihaja do deasimilacije, ugotavlja dr. Milan Bufon. Kaj to pomeni?
Gospodarsko ministrstvo naj bi v prihodnjih letih za razvoj slovenske narodne skupnosti v sosednjih državah namenilo bistveno več denarja. Po vzoru Porabja, ki je dobilo 2 milijona evrov, naj bi podobne zneske dobili tudi drugod, napoveduje državni sekretar Dejan Židan.
Pisanje Florjana Lipuša, jezikovna vzgoja v dvojezičnem vrtcu v Špetru, Narodni dom v Trstu - perspektive, potrebe in cilji skupnosti, ki bivajo v mestu. To so teme najboljših doktorskih, magistrskih in diplomskih del na temo Slovencev iz sosednjih držav, ki so prispela na 21. nagradni natečaj Urada vlade za Slovence v zamejstvu in po svetu. Vsako na svoj način odraža aktualne razmere, v katerih živijo rojaki onstran državne meje. Kakšne so te razmere?
Za Slovence na Tržaškem je bilo slovesno odprtje Narodnega doma pri Svetem Ivanu praznično, polno optimizma. Žal ga je, vsaj v medijih v Sloveniji, zasenčila nespretna izjava predsednice države Nataše Pirc Musar o domovini. Kaj vse pa se bo dogajalo v svetoivanskem narodnem domu? Kakšne načrte imajo? V Celovcu so tudi uradno odprli novo kulturno središče koroških Slovencev – iKult – Interkulturni prireditveni center, še en prostor sožitja in dialoga. Na vzorčni kmetiji na Gornjem Seniku so se prvič družili malčki iz vseh slovenskih porabskih vrtcev. Povabimo pa vas tudi na sklepno dejanje tokratnih dnevov slovenske kulture v Istri. Foto (Silva Eöry): Porabski mlački na slovenski vzorčni kmetiji na Gornjem Seniku
Natko Štiglić, akademsko izobraženi kitarist, aranžer in skladatelj, v svoj glasbeni program vključuje flamenko, filmsko in klasično glasbo, v duetih pa doda še druge glasbene žanre; od fada do džeza in etnoglasbe. Na koncertu v Slovenskem domu Bazovica se mu pridruži Nina Fakin. Tudi njo glasba spremlja do najzgodnejših let. Sodelovala je na različnih festivalih in skupaj s simfoničnim pihalnim orkestrom Hrvaške vojske nastopila tudi na koncertu v dvorani Vatroslava Lisinskega v Zagrebu. Na koncertu pri rojakih na Reki lahko prisluhnemo priredbam velikanov flamenka, kot sta Paco de Lucia in Paco Pena, in znanim tudi slovenskim in hrvaškim melodijam; od Cvetja v jeseni Urbana Kodra do Gibonnijeve Tempere. Pa ne le to. Foto: Marjana Mirković
Število učencev na avstrijskem Koroškem, vpisanih v dvojezične ljudske šole, še naprej narašča. Velik upad pa je v srednjih šolah, saj se večina ne odloči nadaljevati učenja slovenščine. Kako spodbuditi zanimanje? Tudi o tem se pogovarjamo s Sabino Sandrieser, vodjo oddelka za manjšinsko šolstvo pri koroški izobraževalni direkciji. Gostimo Regino Labritz, mlado porabsko Slovenko, ki je v novem šolskem letu prevzela poučevanje slovenskega jezika na monoštrski gimnaziji. Čestitamo Radiu Agora, ki praznuje 25-letnico delovanja, in športnemu društvu Zarja, ki že 100 let povezuje rojake v Furlaniji - Julijski krajini. Z nekdanjima balerinama Sonjo Kern Svoboda in Dalijo Rot Benac pa obujamo spomine na reško gledališče, kjer sta bili članici ansambla, in na Slovenski dom Bazovica, kjer sta pustili neizbrisne sledi.
V Celovcu je z gledališko predstavo Viktor Polnori Teatra Rampa zaživel iKult – interkulturni prireditveni center -, s katerim Slovenska prosvetna zveza (SPZ) postavlja novo kulturno središče koroških Slovencev v osrčju prestolnice avstrijske Koroške. Predsednik SPZ Mitja Rovšek je prepričan, da je skrajni čas. Ob začetku novega šolskega leta nas zanima, kako je z vpisanimi v šole s slovenskim učnim jezikom v Furlaniji – Julijski krajini. Prav iz Italije prihaja največ rojakov na študij v Slovenijo. Kako je z letošnjimi štipendijami za študente iz zamejstva, ki jih podeljuje javni štipendijski sklad? Gostimo pa tudi Marijano Fodor, predsednico porabskih slovenskih upokojencev, dejavno na številnih kulturnih področjih; od gledališča do glasbe. Foto (Novice.at): Vili Ošina in Mitja Rovšek (SPZ) pred novim slovenskim kulturnim središčem v osrčju Celovca
Slovenci iz sosednjih držav množično zbirajo denar za pomoč prizadetim v poplavah. Kako pa je z odpravljanjem posledic ujme na avstrijskem Koroškem? O tem z županom Globasnice Bernardom Sadovnikom. Povabimo vas na Slofest – festival Slovencev v Italiji, ki bo vrhunec dosegel med 15. in 17. septembrom. Kaj rojakom pomeni ta festival, pojasnjuje Živka Persi, predsednica Zveze slovenskih kulturnih društev v Italiji. Gostimo nekdanjega porabskega župnika, rojaka, Ferenca Merklija, ki odhaja v Rim. Predsednica Zveze slovenskih društev na Hrvaškem Barbara Riman pa predstavi načrte zveze in ključne izzive, ki rojake čakajo jeseni. Foto (USZS): Minister Matej Arčon in Adriano Kovačič, predsednik Zadružne kraške banke Trst Gorica
Čeprav književnosti v slovenskem Porabju ni v izobilju, je ta dragocena pričevalka zgodovine. Zgodovine, ki je preostalim Slovencem malo znana. V literarno-glasbenem večeru "Srebrni breg" se posvetimo porabski literarni ustvarjalnosti. V prepletu porabske besede in etnoglasbe skupine Edna predstavljamo pisatelja, dobitnika letošnje zamejske literarne nagrade vstajenje Dušana Mukiča, literarno besedo Franca Mukiča in Irene Barber, nastopajo dejavna porabska rojaka Marijana Sukič in Karel Holec ter dramska igralka Irena Varga. Scenarij je napisal vsestranski kulturni delavec in gledališki ustvarjalec Milivoj Miki Roš, tesno povezan s Porabjem. Režiser večera, ki je povezal Prvi in program Ars ter oddaji Sotočja in Ars teatralis, je Alen Jelen. Foto(Silva Eory) - nastopajoči na literarnem večeru v Monoštru
Na pomoč prizadetim v vremenski ujmi, ki je pustošila po Sloveniji in avstrijski Koroški, so priskočili tudi rojaki iz sosednjih držav. "Pomoč Sloveniji" so solidarnostno akcijo poimenovali Slovenci v Furlaniji – Julijski krajini. "Skupno.Pomagamo. – Gemeinsam.Helfen" je naslov akcije, s katero zbirajo denar koroške slovenske organizacije. Zveza slovenskih društev na Hrvaškem bo prizadetim v poplavah namenila denar, ki bi ga porabili za tradicionalno vseslovensko srečanje. Srečanje bo letos, kot so soglasno sklenili, odpadlo. Spomnimo se tržaškega pisatelja Borisa Pahorja, ki so se mu ob 110. obletnici rojstva poklonili z novima izdajama; s slovenskim prevodom avtobiografije "Nikogaršnji sin" ter italijanskim prevodom risoromana "Nekropola" mladega ilustratorja Jurija Devetaka. Ozremo pa se tudi dobrih 40 let v preteklost, na začetke oddaje Sotočja.
Slovenska narodna skupnost v Furlaniji – Julijski krajini se spreminja, spreminjajo se tudi slovenske šole, vendar si manjšina zatiska oči, pravi Igor Giacomini, vodja urada za slovenske šole. Verjame pa v mlade, ki imajo veliko idej.
Neveljaven email naslov