Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Si lahko predstavljate, kakšen bi bil Koper brez pristanišča? Za to je potrebno pogledati na razglednice ali fotografije iz 50tih let prejšnjega stoletja. Eno osrednji vlog, da so 7.decembra leta 1958 otvorili prvi vez, je imel Danilo Petrinja. Rodil se je 20. februarja leta1922. Ob 100-letnici rojstva očeta koprskega pristanišča se ga spominjamo s sogovorniki in arhivskimi posnetki. Tjaša Škamperle
1475 epizod
Dopoldan in pol je magazinsko zasnovana oddaja, ki jo pripravljamo skupaj s sodelavci v uredništvu razvedrilnih oddaj. Oddaja vsebuje raznolike vsebine, ki zajemajo tako svetovalne rubrike, športne reportaže, glasbena glasovanja, kulinarične kotičke, nagradne igre, kulturne napovednike in oglašanja v živo.
Si lahko predstavljate, kakšen bi bil Koper brez pristanišča? Za to je potrebno pogledati na razglednice ali fotografije iz 50tih let prejšnjega stoletja. Eno osrednji vlog, da so 7.decembra leta 1958 otvorili prvi vez, je imel Danilo Petrinja. Rodil se je 20. februarja leta1922. Ob 100-letnici rojstva očeta koprskega pristanišča se ga spominjamo s sogovorniki in arhivskimi posnetki. Tjaša Škamperle
Lepši dnevi že vabijo na jezero na Mostu na Soči, ki je še posebej priljubljeno med kajakaši. Tam poleg kajak kluba Soške elektrarne z dolgoletno tradicijo od leta 2022 deluje tudi najmlajši kajakaški klub v Sloveniji – kajak klub Zlatorog. Vodi ga Melanie Schembri Waite, sicer rojena v Avstraliji, svoj dom pa je pred petimi leti našla v Sloveniji. Z EU nagrado za enakopravnost spolov v športu za program Paddle PWR-Girl je dobila 10.000 evrov, za projekt Kayak crews 4 youth v sklopu programa Erasmus+ Sport pa skupaj s kajak klubom s Sardinije še 60.000 evrov. Tako so pred kratkim z najmlajšimi že drugič obiskali Sardinijo, junija pa bodo italijanske sovrstnike gostili v Bohinju.
"Goci godjo prav na glas" je stara istrska viža, preživela le zaradi nekaterih vztrajnih osamelcev, ki v današnjem svetu osmišljajo ljudsko dediščino. Eden od njih je Koprčan Marino Kranjac. Minuli mesec je Glasbenonarodopisni inštitut ZRC SAZU v Ljubljani pripravil prvo prireditev ob letošnji 90-letnici in v jedro postavil prav istrsko dediščino. Na šknt in na bajs sta godla Marino Kranjac in Gorast Radojević.
Miran Rudan praznuje 40-letnico kariere. Nova skladba z naslovom 'Amen' ni zgolj glasbeno delo, temveč, kot pravi Miran, ki je tudi avtor besedila, "miselna poslastica, ki nas spodbuja k razmisleku o resničnih vrednotah življenja." Skupaj s skladbo Rudan prinaša tudi napoved dokumentarnega filma, ki bo razkril intimne podrobnosti njegove 40-letne glasbene kariere.
V Mali dvorani Slovenskega stalnega gledališča v Trstu so premierno predstavili novo knjigozvočnico, ki je izšla pri založbi Mladika. Besede ne ubogajo več je naslov celovitega avtorskega projekta glasbenice Andrejke Možina.
Istra je zemlja, voda in nebo. Je ogenj, ki žari in je zmajeva kri, ki se nevidno pretaka po meridianih vilinske dežele. Istra sem jaz in si ti - samo, če jo hočeš živeti. To so besede Alenke Kranjac, vsestranske koprske umetnice, ljudske pevke, pisateljice. S svojimi pripovedmi in delom že vrsto let ohranja in med mlade širi istrsko ljudsko izročilo, povezano tudi z vilami in modrimi ženskami. Njena prva knjiga je izšla pred šestimi leti, z naslovom: Vilinska kri ali tovarišice prav posebne sorte (fantazijski roman o Malji, istrski dobri štrigi). Nazadnje pa je odkrila novo ustvarjalno strast: unikatne kvačkane lutke. Vsaka ima svoje ime, zgodbo, kostum. Z možem Marinom, glasbenikom, dobitnikom Kocjančičeve nagrade in ustanoviteljem istrske folk skupine Vruja, kjer tudi poje, sta lani ustvarila lutkovno igro o ribiču in morski deklici.
Avditorij Portorož je pred dnevi objavil javni poziv, s katerim izvajalke in izvajalce vabi k sodelovanju na letošnjem 43. festivalu Melodije morja in sonca. Ta uvaja številne novosti, ki jih je v pogovoru z Anito Urbančič predstavil umetniški vodja festivala Andrea Flego. Foto: Matevž Kocjan
Kosovelov dom, osrednja kulturna ustanova v Sežani, nosi ime po pesniku Srečku Kosovelu. Ni edina, ki se ponaša z imenom izjemnega kraškega pesnika. Kot vse kulturne ustanove s tem imenom, se bo na svoj način poklonila 120. obletnici rojstva pesnika, ki jo obeležujemo 18. marca. Ob tej priložnosti so se povezali s Slovenskim stalnim gledališčem v Trstu in ustvarili predstavo Vlak številka 123 v bodočnost. Več pa sta nam v pogovoru povedali direktorica Kosovelovega doma Katja Jordan in koordinatorka programov Helena Čehovin Gerželj.
Plateau so mladi predstavniki novega novomeškega vala glasbe, ki se žanrsko opredeljujejo kot indie-pop rock bend, vendar jih, kot pravijo sami, to pri eksperimentiranju in iskanju svojega zvoka ne omejuje. Minuli petek je njihova skladba Reka postala naša Pesem in pol. Valček primerja moč muze s tokom novomeške reke Krke, ki se neumorno oklepa mesta, tako kot so neomajne misli na dekle, v katero se je protagonist balade zaljubil. Pesem in skupino nam je predstavil član zasedbe Andrej Kaferle.
V Ankaranu se je zaključilo državno prvenstvo v standardnem šahu za mlade, danes so v dvorani kongresnega centra Adria na vrsti mladi, ki so se odločili še za prvenstvo v pospešenem šahu. Tjaša Škamperle se je včeraj pomešala med mlade šahiste in šahistke.
Lovrenc Habe je lani poleti skupaj s prijatelji raziskoval Tajsko in Filipine. Potovanje, ki je trajalo kar 51 dni, je bilo polno raznolikih doživetij in nepozabnih, na trenutke tudi grotesknih trenutkov. Kakšni so Lovrenčevi nasveti vsem, ki bi si želeli spoznati ta del sveta v lastni režiji, na kaj naj bodo pozorni, ali je tako potovanje varno in ali ga je kaj tudi presenetilo? Z njim se je pogovorila Anita Urbančič.
Cikel koncertov Simfonic voices bo že 15. leto potekal na dveh prizoriščih v Kopru: v Dvorani sv. Frančiška Asiškega in Stolni cerkvi Marijinega vnebovzetja. To so koncerti velikih vokalno-instrumentalnih del z odličnimi ansambli in predvsem z mladimi izvajalci iz Slovenije in tujine. Umetniški vodja cikla je skladatelj in dirigent Ambrož Čopi.
V Mestni galeriji Nova Gorica razstavljata prejemnika osrednje nagrade 23. mednarodnega festivala Pixxelpoint, Janez Grošelj in Andrej Štular. Nagrado sta prejela za svojo ambientalno prostorsko instalacijo z naslovom Mesto - skica. Refleksije - preprost, a zgovoren naslov povezuje sporočilno premišljeno celoto razstavljenih eksponatov in njihov dialog s svetlobo ter s sencami. Avtorja sodita v različna generacijska svetova in razvijata povsem samosvoji in samolastni izrazni poetiki. Pri skupnem delu pa ju povezuje raziskovanje svetlobe kot prvine izraza in njenih učinkov v kontekstu sodobne umetnosti. Janez Grošelj in Andrej Štular v prostor galerije razprostirata urbano krajino, ji dodajata nove prvine, ki s sopostavitvijo ustvarjajo učinkovite sporočilne trenutke. Razstavo spremlja katalog s spremnim besedilom umetnostnega zgodovinarja Matjaža Brulca ter vrsta reprodukcij. Kot so organizatorji zapisali v vabilu, pa razstava: »... odpira prostor za svojevrsten estetski užitek in kontemplacijo, predvsem za razmislek o mestnem habitatu, njegovi večznačnosti in raznolikosti.«
Štajersko dekle Špela Jezovšek, ki jo v glasbenem svetu poznamo kot Stello, je zmagala v rubriki Pesem in pol s skladbo 'Zločinec'. Z njo slavi brezglavo zaljubljenost.
Primorska poje velja za enega od stebrov zborovskega petja v enotnem slovenskem kulturnem prostoru, hkrati pa je platforma, ki pomembno prispeva k nadaljnjemu razvoju tradicije zborovske glasbe. Prvi trije koncerti bodo na Goriškem: v Vipolžah, Biljah in Braniku. Revija se bo do svojega sklepnega koncerta v maju na Goriško vrnila še nekajkrat, vmes pa naredila dolgo pot po celi Primorski in obiskala še sosednje države.
Včasih se zdi, da kar polnimo omare, posebej tista oblačila za posebne priložnosti oblečemo enkrat ali dvakrat potem jih pa prekladamo. Prav za ta pa običajno tudi največ odštejemo. Potem sta tu še moda ali zgrešen nakup. Tone oblačil in tone smeti. V svetu je trend kupovanja in uporabe rabljenih oblačil iz »second hand« trgovin že leta prisoten in še se povečuje. Zdaj se tudi pri nas ljudje vse pogosteje odločijo za tovrstne nakupe. Veliko je lepih oblek, ki so bile oblečene le enkrat ali pa celo nikoli, vsakdanja oblačila so lepo ohranjena in čakajo drugo priložnost, večne vintage obleke ali posebni kosi vedno ujamejo pogled. Matej Gjurin, ki je bil pri nas eden prvih, ki je zagrizel v to, in ima svoj »Gvant« še danes, je Urši Mravlje povedal, kako se trend spreminja, kdo kupuje in zakaj, pa tudi, če je že prodal kakšno poročno obleko.
Marko Snoj, jezikoslovec in etimolog na Inštitutu za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU, je avtor knjige Imena slovenskih psov. Delo ponuja v branje tako tistim, ki iščejo ime za svojega psa, kakor onim, ki se ukvarjajo s kinologijo. Ne gre le za slovar, temveč tudi za poglobljeno analizo. Marko Snoj je velik ljubitelj psov. Doma ima dva kelpija, Mokoša in Lamo. Pasjih imen nikoli ne izbira naključno. Prepričan je, da morajo imeti pravi pomen.
Še dober mesec je do začetka pomladi, pa v sredini februarja že močno sonce sije in temperature okoli 15 stopinj Celzija. Je pust že pregnal zimo? Saša Zidar iz Ilirske Bistrice, ki vremenske razmere intenzivno spremlja zadnjih 15 let, pravi, da zime še ni konec in da lahko v marcu ali aprilu znova pričakujemo pozebo. In tudi poplave ob reki Reki se pojavljajo bolj pogosto. Zakaj?
Za nov studijski posnetek Moje Boginje je zasedba Orlek pripravila presenečenje: k sodelovanju so povabili Jerneja Dirnbeka iz Mi2. O skladbi in načrtih za letošnje leto se je Anita Urbančič pogovorila z najbolj prepoznavnim Orlekom Vladom Poredošem.
Včasih se zdi, da kar polnimo omare, posebej tista oblačila za posebne priložnosti oblečemo enkrat ali dvakrat potem jih pa prekladamo, prav za ta pa običajno tudi največ odštejemo. Potem je tu še moda ali zgrešen nakup. Tone oblačil in tone smeti. V svetu je trend kupovanja in uporabe rabljenih oblačil iz »second hand« trgovin že leta prisoten in še se povečuje, zdaj se tudi pri nas ljudje vse pogosteje odločijo za tovrstne nakupe. Veliko je lepih oblek, ki so bile oblečene le enkrat ali pa celo nikoli, vsakdanja oblačila so lepo ohranjena in čakajo drugo priložnost, večne vintage obleke ali posebni kosi vedno ujamejo pogled. Matej Gjurin, ki je bil pri nas eden prvih, ki je zagrizel v to in ima svoj »Gvant« še danes, je Urši Mravlje povedal kako se trend spreminja, kdo kupuje, zakaj in tudi, če je že prodal kakšno poročno obleko.
Letošnje leto mineva 80 let od požiga Branika in Komna ter okoliških vasi. Še živi domačini se 15. februarja leta 1944 spominjajo kot najstrašnejšega dneva v zgodovini vasi. Nemci so zaradi maščevanja v Braniku požgali 182 hiš in usmrtili 6 ljudi. Čez 500 domačinov so izgnali v nemška taborišča. Tatjana Zgonik je imela tri leta, ko so njihovo družino iz Rihemberka, kot se je imenoval Branik, strpali na živinski vagon in jih z ostalimi vaščani odpeljali v Neumarkt, v bližino Nürnberga. Tam so umrli trije člani njene ožje družine.
Neveljaven email naslov